CAPITOLUL 6	DISPARITĂŢI TERITORIALE

6.1	Structura aşezărilor
Judeţul Mureş este situat în partea central-nordică a României, în Podişul Transilvaniei, în bazinul superior al râului Mureş şi bazinele râurilor Tîrnava Mare şi Tîrnava Mică. Cu o suprafaţă de 6.714 km², ocupa locul 11 pe ţară ca dimensiune, ce reprezintă 2,8% din suprafaţa acesteia. În componenţa judeţului se disting 4 municipii, 7 oraşe, 91 comune, 487 sate, ocupând locul 7 în privinţa numărului de localităţi urbane şi comunale şi locul 14 în privinţa populaţiei totale.
Ponderea populaţiei din mediul urban, conform datelor Anuarului statistic al judeţului Mureş , ediţia 2005 era de 52,9 ,cu o pondere de 2,6 % în totalul ţării, ocupând locul 13 conform aceluiaşi criteriu.
Judeţul Mureş	Suprafaţa totală ha	Nr. locuitori	Densitatea populaţiei loc/km2	
- zona urbană-	86517	309192	357,37	
Tîrgu Mureş	4930	147886	2999,7	
Reghin	5609	36875	657,43	
Sighişoara	9602	33000	343,67	
Târnăveni	6087	27308	448,62	
Iernut	10636	9718	91,37	
Luduş	6725	17975	267,28	
Miercurea Nirajului	5588	6252	111,88	
Sângeorgiu de Pădure	7114	5635	79,22	
Sărmaşu	7613	7595	99,76	
Sovata	16244	10288	63,33	
Ungheni	6369	6662	104,6	
Densitatea populaţiei este în scădere, ajungând la 86,5 locuitori/km2 la recensământul din anul 2002, peste densitatea înregistrată la nivel de regiune ( 74,0 locuitori /km²) dar sub densitatea medie pe ţară la aceeaşi dată (90,9 locuitori/ km2). În mediul urban, densitatea populaţiei era la 1 ianuarie 2004 de 357,37  locuitori/ km2 , iar în mediul rural de 47  locuitori/ km2.
Sporul natural al judeţului pe zonele delimitate:
Zone	Total localităţi componente
	Număr localităţi care au înregistrat spor natural pozitiv	Număr localităţi care au înregistrat spor natural 0 	Număr localităţi care au înregistrat spor natural negativ	
Metropolitană	75	3	-	72	
Nord	112	7	-	105	
Est	69	1	1	67	
Sud	40	5	-	35	
Sud-Vest	56	3	1	52	
Vest	61	-	-	61	
Câmpie	100	4	-	96	
* date preluate din Anuarul statistic al judeţului, ediţia 2005 

Conform prognozei Agenţiei pentru Dezvoltare Regională „Centru” privind evoluţia efectivului populaţiei până în anul 2025, se prefigurează o scădere continuă a acesteia în medie cu 7,7%  faţă de anul 2003.
În funcţie de aşezarea  geografică, pe teritoriul judeţului pot fi identificate 7 regiuni (zone), grupate în general în jurul principalelor localităţi, astfel: 
1. Zona metropolitană cuprinzând municipiul Tîrgu-Mureş şi localităţile grupate în jurul acestuia. Ramura industrială este prezentă în principal în municipiul Tîrgu Mureş. Structura industrială este dominată  de patru sectoare importante: industria chimică, industria prelucrării lemnului, construcţia de maşini, industria textile şi de pielărie.
2. Zona nord muntoasă cuprinzând localităţile grupate în jurul municipiului Reghin. Profilul economic  preponderent al zonei constă în exploatarea, transportul şi industrializarea materialului lemnos. În industria zonei îşi desfăşoară activitatea, în pondere mai redusă,  agenţi economici având profilul de activitate producţia de instrumente muzicale, producţia textilă şi pielărie, metalurgie, produse din minerale nemetalice, producţia de aparatură şi instrumente medicale, producţia de mobilier şi alte activităţi industriale.  
3. Zona est grupată în jurul oraşelor Sovata, Miercurea Nirajului, Sîngeorgiu de Pădure. Ramurile industriale preponderente în această zonă sunt: exploatarea şi prelucrarea lemnului  precum şi industria alimentară. De asemenea, este şi principala zonă turistică a judeţului.
4. Zona sud grupată în jurul municipiului Sighişoara. Sectoarele economice dominante  cuprind confecţiile, materiale de construcţii şi alte produse din minerale nametalice, prelucrarea laptelui şi construcţii nemetalice.
5. Zona sud-vest cuprinzând localităţile grupate în jurul municipiului Târnăveni. Sectoarele economice dominante din zonă, cuprind industria chimică şi producţia din minerale nemetalice. Caracterul industrial al zonei este dat de municipiul Tîrnăveni, în care predomină industria chimică tradiţională : produse chimice anorganice de bază, gaze industriale şi turnarea fontei, dar şi activităţi  cum ar fi prelucrarea şi fasonarea sticlei plate, fabricarea tâmplăriei din metal, producţia de mobilier, confecţii, fabricarea articolelor ceramice pentru uz gospodăresc şi ornamental, etc. 
6. Zona vest grupată în jurul oraşelor  Luduş – Iernut. Specificul zonei este agroindustrial. Urmare schimbărilor survenite după anul 1989, caracterul industrial al zonei s-a diminuat considerabil, închiderea unor unităţi industriale provocând dezechilibre economice. Astfel, caracteristic acestei zone este numărul mare al locuitorilor apţi de muncă dar fără nici un venit. Sectoarele economice  existente sunt: producţia de energie electrică, industria alimentară, prelucrarea lemnului, confecţii-textile, prelucrarea cauciucului, prelucrarea sârmei şi sticlei.  
7. Zona nord-vest (de câmpie) , grupată în jurul oraşului Sărmaşu, având ca activităţi predominante agricultura şi piscicultura. 
Conform acestei aşezări, fiecare regiune cunoaşte o dezvoltare mai mult sau mai puţin accentuată.

6.2	Disparităţi teritoriale
Dezvoltarea regiunilor, disparităţile dintre acestea pot fi analizate prin prisma dezvoltării lor economice, sociale, culturale, educaţionale, a resurselor naturale şi umane de care dispun, dar şi modul lor de exploatare şi valorificare. Ca şi caracteristici teritoriale, judeţul Mureş este caracterizat printr-un grad de urbanizare ridicat, atât ca număr de centre urbane cât şi ca populaţie aferentă acestora. Fiecare din acestea a cunoscut  o dezvoltare specifică aşezării lor geografice.  
Infrastructura
Infrastructura de transport
Se poate spune că, în general, judeţul Mureş are o reţea de transport uniform repartizată  în toate regiunile judeţului dar insuficient  modernizată, fiecare regiune fiind traversată şi  conectată la reţeaua judeţeană de căi de transport rutier.  
Lungimea totală a drumurilor publice pe teritoriul judeţului Mureş este de 1.959 km, densitatea lor fiind de 29,2 km la 100 km² de teritoriu, indicator situat sub media pe ţară de 32,9 km/100 km² teritoriu. 
Drumurile naţionale de pe raza judeţului (412 km) reprezintă 19,31% din totalul drumurilor publice judeţene şi 2,62% din totalul drumurilor publice naţionale. Fiecare regiune este traversată  de cel puţin un drum naţional. Drumurile judeţene şi comunale ale judeţului (1.547 km) au o pondere de 19,35% în totalul reţelei de drumuri publice judeţene şi 2,43% din cele naţionale din aceeaşi categorie. De asemenea repartizarea acestora pe regiuni este uniformă.
Drumuri publice la 31.12.2004
 										-km-
	Categoria drumului	Total, din care:	Modernizate	cu îmbrăcăminţi uşoare rutiere 	
Judeţul Mureş	Drum naţional	412	402	8	
	Drum judeţean, comunal	1.547	24	718	
Regiunea Centru	Drum naţional	2.134	1.993	112	
	Drum judeţean, comunal	7.995
	338	2.762	
Nivel naţional	Drum naţional	15.712	14.223	1.217	
	Drum judeţean, comunal	63.742	6.657	18.983	
Sursa : Anuarul statistic al României, ediţia 2005

Se poate observa un grad ridicat de modernizare a drumurilor naţionale în comparaţie cu cele judeţene şi comunale care, au un grad foarte scăzut de întreţinere, unele dintre ele fiind aproape impracticabile. Clasamentul naţional privind lungimea drumurilor modernizate, situează judeţul Mureş pe locul 25 iar cele cu îmbrăcăminţi uşoare pe locul 5. În cadrul judeţului se pot menţiona 1.140,4 km de drumuri forestiere, din care cea mai mare parte sunt consolidate, cu îmbrăcăminte de balast sau macadam.
În vederea fluidizării traficului, scăderii timpilor de parcurs şi asigurării siguranţei şi calităţii traficului rutier, vor fi demarate lucrările de construcţie al autostrăzii Transilvania, secţiunea care traversează teritoriul judeţului Mureş, având ca punct de intrare în judeţ localitatea Apold, iar ca punct de ieşire, localitatea  Luduş. Este traversată astfel  zona sud, metropolitană şi cea de vest.
În ce priveşte transportul public specific asigurării de servicii pentru distanţe scurte şi cu o capacitate medie de transport, aceasta se asigură prin intermediul microbuzelor în defavoarea autobuzelor, al căror număr este în scădere  datorită gradului de uzură fizică avansat. Oraşele nou înfiinţate Miercurea Nirajului, Sângeorgiu de Pădure şi Sărmaş, aparţinând regiunilor est şi nord vest, nu dispun încă de un astfel de tip de transport .
Transportul public  interurban  este asigurat de 15 operatori societăţi comerciale şi asociaţi, deţinători de licenţă de transport public, existând şi numeroase firme de transport internaţional. Acest tip de transport este caracteristic tuturor regiunilor judeţului. 
Reţeaua de căi ferate
Cu 51,7 km de cale ferată la 1.000 km2, judeţul Mureş se situează peste media pe regiune a acestui indicator de 44,5 km/1.000 km² dar şi peste cea naţională de 46,4 km/1.000 km². Judeţul Mureş este străbătut de 347 km de cale ferată din care doar 24,8% (86 km) este electrificată, ponderea fiind sub cea a căilor ferate electrificate la nivel naţional (35,9%).
Densitatea liniilor de cale ferată pe 1.000 km2  - pe anul 2004
											- km -
Judeţul Mureş	Regiunea Centru	Nivel naţional	
51,7	44,5	46,4	
Lipsa resurselor financiare a condus la reduceri drastice în întreţinerea infrastructurii şi refacerea materialului rulant (învechit şi insuficient atât din punct de vedere cantitativ, cât şi calitativ). Acest fapt a alterat în mod semnificativ transportul feroviar, astfel că infrastructura feroviară se situează în prezent sub standardele UE.
Reţeaua de căi ferate a judeţului cuprinde şi calea ferată cu ecartament îngust pe traseul Tîrgu Mureş-Band, Tîrgu Mureş-Sovata. 
Traseul Tîrgu Mureş – Band, dat în exploatare în anul 1914 pentru transport mixt de persoane şi marfă, a fost utilizat până în anul 1997 când a fost oprită circulaţia pe acest traseu. În anul 2005 a fost reabilitat şi repus în circulaţie în scopuri turistice. 
Traseul Tîrgu Mureş – Sovata, străbate nouă localităţi judeţene până la destinaţie. Construită de asemenea pentru transportul mixt de persoane şi mărfuri, a fost oprită din circulaţie încă din anii 90. De reabilitarea şi repunerea în circulaţie a acesteia ar beneficia un număr de 65.000 persoane, locuitorii localităţilor străbătute dar şi turişti. Repunerea acesteia în circulaţie, presupune efectuarea lucrărilor de reabilitare a şinelor şi terasamentelor, a terenului, amenajarea gărilor de pe traseu şi refacerea sistemului de semnalizare 
Transportul aerian
Aeroportul Tîrgu Mureş, situat pe drumul european E 60 , pe raza oraşului Ungheni, la 14,5 km distanţă de reşedinţa judeţului, are o poziţie geografică deosebit de favorabilă, întrucât cu excepţia judeţelor Cluj şi Sibiu, judeţele învecinate nu dispun de aeroporturi. În componenţa acestuia intră un terminal de 200 pasageri, terminal de tranzit de 60 pasageri, planul de dezvoltare al acesteia cuprinzând extinderea infrastructurii, crearea zonei economice libere, centrul cargo, centrul de ambulanţă aeriană, centrul de pregătire piloţi, centru pentru destinaţii aeriene europene. Arealul geografic deservit este de 24.500 km2 iar populaţia, de aproximativ 2,6 milioane de locuitori. Din anul 2005, aeroportul a obţinut şi statutul de aeroport internaţional, numărul pasagerilor crescând de 0,6 ori faţă de anul 2004. Un salt foarte mare a înregistrat mişcarea aeronavelor, crescând de 2,9 ori faţă de acelaşi an 2004. Discrepanţa în evoluţia celor doi indicatori se datorează intensificării zborurilor charter faţă de cursele regulate 
Situaţia traficului aerian în perioada 2001-2005, este redată în tabelul de mai jos:
Anul	Mişcări aeronave	Pasageri	Cargo	
2001	409	5147	17.972	
2002	326	3084	18.486	
2003	238	1462	5.002	
2004	788	7496	35.410	
2005	2.303	12571	11.988	
Finalizarea proiectului de construcţie a PARCULUI INDUSTRIAL în zona aeroportului va avea efecte benefice asupra dezvoltării economice a judeţului prin intensificarea traficului aerian şi absorbţia forţei de muncă disponibilă în zonă. 
Aeroportul Tîrgu Mureş este primul din România care în anul 1994 a devenit membru al Consiliului Internaţional al Aeroporturilor (ACI). 
De asemenea, la Tîrgu Mureş mai funcţionează şi un aeroport utilitar – sportiv.
Utilităţi
Un procent de 99% din sursele ce contribuie (sau pot contribui) la alimentarea cu apă, inclusiv a zonei rurale din judeţ provin din surse de suprafaţă şi numai 1% din surse subterane.  Sursele subterane de apă nu joacă un rol important din cauza debitului foarte redus şi a calităţii necorespunzătoare a apelor freatice.
În oraşele şi municipiile judeţului, alimentarea cu apă ridică probleme de extindere a capacităţilor de stocare, tratare şi distribuţie, 60% din reţele fiind uzate, cele mai multe din metal având durata de serviciu expirată. 
Majoritatea comunelor au proiecte de alimentare cu apă curentă pentru care caută finanţări. 
Reţeaua de distribuţie a apei, în lungime totală de 1.117 km (2,5% din lungimea pe ţară), repartizată în 90 de localităţi ale judeţului, din care 79 în mediul rural, plasează judeţul Mureş pe locul 14 ca lungime a reţelei de distribuţie a apei, în creştere de pe locul 18 în anul 1999.
REŢEAUA ŞI VOLUMUL APEI POTABILE DISTRIBUITE
	
1999	
2000	
2001	
2002	
2003	
2004	
Numărul localităţilor alimentate cu apă potabilă, din care:
               - municipii şi oraşe	73

7	72

7	77

7	80

7	86

10	90

11	
Lungimea simpla a reţelei de apă potabilă   (km), din care:
               - municipii şi oraşe	760,3

565,6	814,9

605,4	884,0

610,3	910,3

616,3	983,1

647,9	1117,1

706,1	
Apa potabilă distribuită - total  ( mii. m3 )
din care:  - pentru uz casnic	37387
21522	31406
17939	26694
15211	23844
12913	23692
13011	24878
13564	
*date la 31.12.2004, sursa : Anuarul statistic judeţean, ediţia 2005

Regiunile cu cea mai slabă racordare la reţeaua de apă potabilă a judeţului sunt regiunile sud, est şi vest, situându-se la nivelul procentului de 10 % iar din cele racordate la sistemul de canalizare, zona de câmpie înregistrează doar o localitate racordată din 100. Indiferent însă de forma de grupare, reţeaua judeţeană de distribuţie a apei potabile şi apei uzate este deficitară, aceasta reprezentând una din principalele priorităţi în dezvoltarea regională. 
Numărul localităţilor judeţene pe regiuni, racordate la sistemul de alimentare cu apă potabilă şi canalizare este următoarea:
Regiunea	Total localităţi componente
	Nr. localităţi racordate la  sistemul de alimentare cu apă potabilă 	% în numărul total al
localităţilor 	Nr. localităţi racordate sistemul de canalizare 	% în numărul total al
localităţilor 	
Periurbană	75	21	28,00	11	14,66	
Nord	112	27	24,11	4	 3,57	
Est	69	9	13,04	3	 4,35	
Sud	40	4	10,00	2	 5,00	
Sud-vest	56	7	12,50	1	 1,78	
Vest	61	8	13,11	2	 9,84	
Câmpie	100	21	21,00	1	 1,00	

Vechimea reţelei de canalizare existente	
până la 10 ani	10%	
10-20 ani	30%	
20-30 ani	40%	
30-40 ani	12%	
peste 40 ani	8%	

Producţia, transportul şi distribuţia energiei electrice au constituit activităţi cu tradiţie în judeţul Mureş, utilizarea energiei electrice pentru iluminatul public, ca forţă motrice pentru antrenarea maşinilor şi utilajelor industriale sau în activităţi casnice fiind cunoscută de aproape 100 de ani.
Unitatea reprezentativă pentru producerea energiei electrice este Centrala Termoelectrică de la Iernut cu o putere instalată de 800 MW, care face parte din ˝S.C. Termoelectrica S.A. – Filiala Electrocentrale Bucureşti˝ şi care utilizează drept combustibil gazul metan, fiind conectată la S.E.N. prin liniile electrice de înaltă tensiune care traversează judeţul Mureş.	
Distribuirea energiei electrice se realizează de către unitatea teritorială a S.C. FDFEE Electrica Transilvania Sud S.A. – SDFEE Târgu Mureş, ce deserveşte 231.718 beneficiari la nivelul anului 2003 , grupaţi în mari consumatori, mici consumatori şi consumatori casnici. 
Gradul de electrificare a localităţilor judeţului este de 99,99%, singura localitate rurală neelectrificată fiind localizată în comuna Zau de Cîmpie, cu un număr de 15 gospodării. Există o serie de aşezări aparţinând localităţilor rurale care sunt parţial electrificate ( 55 localităţi ), identificate în  toate zonele judeţului, şi care sunt cuprinse deja în programul de priorităţi privind electrificarea, cu termen de finalizare anul 2008.  De asemenea, pe lângă acestea, datorită construcţiilor de locuinţe în centrele urbane, este necesară extinderea reţelei de electrificare în şapte dintre aceste localităţi (Tîrgu Mureş, Reghin, Iernut, Luduş, Sovata, Târnăveni, Sighişoara), proiecte de asemenea incluse în programul de priorităţi, termenul  de realizare al acestora fiind anul 2008. 
Judeţul Mureş deţine cea mai dezvoltată reţea de distribuţie a gazului metan. Este principalul producător de gaze naturale din România, furnizând peste 60% din totalul extras pe ţară.
REŢEAUA ŞI VOLUMUL GAZELOR NATURALE DISTRIBUITE
	1999	2000	2001	2002	2003	2004	
Numărul localităţilor în care se distribuie gaze naturale, din care:
               - municipii şi oraşe	248

7	251

7	254

7	257

7	257

10	269

11	
Lungimea simpla a conductelor de distribuţie   - km	
2679,3	
2843,7	
2727,5	
2738,6	
2872,1	
2954,3	
Gaze naturale distribuite - total    - mil. m3
din care:  - pentru uz casnic	1145,7
204,5	806,5
298,5	1157,7
284,3	521,8
227,3	494,3
239,8	1299,4
164,7	
Principalele localităţi, în zona cărora există captări de gaze naturale, sunt: Sărmaş, Sărmăşel, Ulieş, Sânmărtin, Crăieşti-Ercea, Zau de Câmpie, Luduş, Lunca, etc.,concentrate în marea lor majoritate în zona vest, acestea fiind în exploatarea Regionalei Gaz Metan (ROMGAZ) Mediaş, Schela Târgu Mureş.
Reţeaua de distribuţie a gazului metan are o lungime de 2.954,3 km, iar numărul localităţilor în care se distribuie gazul este de 269, adică 52,44% din totalul localităţilor judeţului, cu un procent de 36,12% la nivelul regiunii şi 11,92% la nivel naţional. Volumul total de gaz distribuit în judeţ constituie 11,4% din consumul naţional.
Raportat la infrastructura de utilităţi se remarcă lipsa uniformităţii  în dezvoltarea reţelei de utilităţi publice în interiorul judeţului, un exemplu concret fiind faptul că, judeţul Mureş  are cea mai bine dezvoltată reţea de distribuţie a gazelor  naturale, acoperind un număr mare de localităţi, în timp ce reţeaua de alimentare cu apă potabilă nu acoperă nici 30% din totalul localităţilor unde se distribuie gaze naturale.   
Sistemul educaţional al judeţului a înregistrat o îmbunătăţire continuă prin dotarea sălilor de clase, laboratoarelor, atelierelor şcolare, construirea sălilor de sport etc. Pe ansamblu, judeţul Mureş dispune de un număr mare de unităţi şcolare, ocupând locul 2 pe ţară în anul şcolar 2004/2005 ca număr  al unităţilor de învăţământ, locul 15 ca număr de elevi înscrişi şi locul 5 ca număr de copii în grădiniţe.
O dezvoltare remarcabilă s-a înregistrat în învăţământul superior, prin creşterea continuă a numărului de studenţi, înfiinţarea de noi universităţi, în special particulare, precum şi diversificarea specializărilor la facultăţile existente, în prezent, municipiul Tîrgu Mureş devenind un important centru universitar în care funcţionează atât universităţi de tradiţie cât şi  unităţi noi, particulare. Din punct de vedere  logistic, judeţul Mureş dispune de un număr suficient de unităţi de învăţământ şi de cadre didactice care pot acoperi toate disciplinele impuse de programa şcolară sau opţionale. În modul de asigurare a utilităţilor necesare în unităţile şcolare (apă curentă, instalaţii sanitare, instalaţii de încălzire), există probleme în special cu unităţile din mediul rural care nu dispun de utilităţile necesare. Astfel, din totalul de 888 şcoli şi grădiniţe existente în judeţ în anul 2004, 595 nu dispun de apă curentă şi instalaţii sanitare (67 % din total).   
Rata abandonului în învăţământul preuniversitar la nivel local, central şi naţional la sfârşitul anului 2004 este următoarea :
	Învăţământ primar şi gimnazial	Învăţământ liceal	Învăţământ profesional şi de maiştri	
						
Judeţul Mureş	0,9	0,6	1,2	2,2	6,2	
Regiunea Centru	1,5	1,3	1,7	2,3	6,3	
România	1,5	1,2	1,7	2,4	5,9	
Sursa : Anuarul statistic al României , ediţia 2005
Datorită extinderii învăţământului de a 8 la 10 ani, elevii din mediul rural vor întâmpina dificultăţi în  absolvirea învăţământului obligatoriu, ca urmare a existenţei la nivel rural numai al şcolilor gimnaziale care au predare până la nivelul clasei a opta.
Pentru contracararea acestui fenomen, se impune în unele zone, înfiinţarea de centre şcolare (campusuri şcolare) care să deservească o zonă mai mare.
	Repartizarea unităţilor sanitare pe teritoriul judeţului este în general uniformă, asigurarea sănătăţii populaţiei fiind asigurată prin centre de sănătate, ambulatorii de specialitate, spitale orăşeneşti, municipale, judeţene, clinici de specialitate. Toate regiunile judeţului dispun de Centre de primire urgenţe, Unităţi de primire urgenţe aflate în subordinea spitalelor şi serviciul de acordare a primului ajutor asigurată prin centrele de ambulanţă ( Reghin, Sighişoara, Luduş, Târnăveni, Sîngeorgiu de Pădure, Sovata) şi SMURD (Deda, Ibăneşti, Reghin, Sovata, Sighişoara, Tîrnăveni, Iernut). 
Evoluţia sistemului sanitar din ultimii ani s-a încadrat în tendinţa generală de la nivel naţional în sensul dezvoltării continue a unităţilor sanitare din sistemul privat şi scăderii numărului de unităţi publice (în special cabinete stomatologice şi farmacii). Locul pe care judeţul Mureş îl ocupă faţă de nivelul naţional, îl aşează pe locul 6 ca număr al medicilor, locul 10 – în creştere – ca număr al stomatologilor, locul 5 ca număr al personalului mediu şi locul 8 ca număr de paturi – în menţinere. Prezentarea şi evoluţia acestora este următoarea: 
UNITĂŢI SANITARE PE FORME DE PROPRIETATE
	1999	2000	2001	2002	2003	2004	
PROPRIETATE PUBLICA	
UNITĂŢI	
Spitale	7	7	7	7	6	6	
Policlinici	15	3	3	2	2	2	
Dispensare medicale	20	22	7	10	6	7	
Preventorii	1	1	1	1	1	1	
Creşe	12	9	9	-	8	8	
Leagăne pentru copii	-	-	-	-	-	-	
Farmacii publice 	13	11	13	12	13	14	
PATURI	
Paturi în spitale	5186	5161	5156	4903	4300	4285	
Paturi în creşe	290	225	225	-	205	205	
Paturi în preventorii	127	127	127	105	105	105	
Paturi în leagăne pentru copii	-	-	-	-	-	-	
PATURI LA 1000 LOCUITORI	
Paturi în spitale	8,6	8,6	8,6	8,3	7,3	7,3	

UNITĂŢI SANITARE PE FORME DE PROPRIETATE
- continuare -
	1999	2000	2001	2002	2003	2004	
PROPRIETATE PRIVATĂ	
Spitale 	-	-	-	-	-	-	
Policlinici	9	10	10	12	18	22	
Cabinete medicale	112	126	196	234	77	82	
Cabinete stomatologice	97	97	122	145	150	157	
Laboratoare medicale	1	1	2	3	6	7	
Laboratoare de tehnică dentară	30	42	37	50	60	59	
Farmacii 1)	130	118	132	142	142	142	
Depozite farmaceutice	21	14	16	14	14	14	
 	Dotarea unităţilor sanitare este identică celor de la nivel naţional, aparatura de înaltă performanţă fiind prezentă doar la nivelul clinicilor de specialitate.  
Starea de sănătate a populaţiei judeţului Mureş este influenţată de o multitudine de factori, atât de ordin biologic, cât şi socio-economic, ea fiind în acelaşi timp şi un indicator al condiţiilor de viaţă ale locuitorilor acestui judeţ.
	În situaţia prezentă, datorită creşterii numărului de unităţi spitaliceşti de tip privat şi a scăderii celui de stat, în condiţiile în care populaţia judeţului se confruntă cu dificultăţi privind accesul la instituţiile sanitare de tip privat, luând în considerare situaţia materială, este necesară instituirea şi dezvoltarea de servicii alternative de către stat, astfel încât toate persoanele din judeţ să poată beneficia de asistenţă medicală indiferent de starea materială.
Se constată că peste 60 % din numărul persoanelor aflate în grupele expuse la risc se află în mediul rural, ceea ce impune dezvoltarea serviciilor de sănătate din zona rurală. 
	În anul 2004, numărul de paturi în spitale a fost de 4.285, în scădere continuă,  la 1.000 locuitori revenind un număr de 7,3 paturi. 
	În mediul urban se concentrează cea mai mare parte a unităţilor sanitare, existând şi unităţi de elită în municipiul Tîrgu Mureş, dotate cu aparatură performantă, şi cadre medicale cu înaltă specializare: Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Tîrgu Mureş - unitate de interes regional,  Serviciul Mobil de Urgenţă, Reanimare şi Descarcerare (SMURD) Tîrgu Mureş - unitate de asistenţă medicală de urgenţă prespitalicească recunoscută pe plan naţional şi  Institutul de Boli Cardiovasculare şi Transplant Tg. Mureş, unitate de excelenţă aflată în directa subordonare a Ministerului Sănătăţii .
	În mediul rural şi în localităţile recent devenite oraşe, există următoarele tipuri de servicii de sănătate: 4 Centre de Sănătate în localităţile Sângeorgiu de Pădure, Sărmaşu, Sovata, Miercurea Nirajului; 20 Centre de Permanenţă Rurale; Preventoriul TBC Gorneşti ; 2 Unităţi de asistenţă medico – socială .
În judeţul Mureş există 2 unităţi de îngrijire la domiciliu în sistem privat, în municipiile Tg. Mureş şi Sighişoara.

                Cu toate că numărul cadrelor medicale este mare la nivelul judeţului, analiza distribuţiei acestora pe medii evidenţiază faptul că, deşi în mediul rural trăiesc mai mult de jumătate din locuitorii judeţului, aceştia sunt deserviţi de numai 11 % din totalul medicilor şi numai 15,7 % din totalul stomatologilor. Datorită stării precare a infrastructurii din mediul rural, a cheltuielilor suplimentare pentru deplasare, accesul populaţiei din mediul rural la serviciile de sănătate este îngreunat. Aceasta constituie o problemă extrem de importantă care necesită măsuri de îmbunătăţire a situaţiei. 
	Construcţia de locuinţe înregistrează o evoluţie ascendentă, cele finanţate din  fonduri private fiind în creştere, în defavoarea celor construite din fonduri publice şi subvenţii bugetare. Fondul de locuinţe construite pe forme de proprietate, precum şi locuinţele terminate după sursa de finanţare sunt redate astfel:
Fond de locuinţe pe forme de proprietate
Sursa de finanţare	2000	2001	2002	2003	2004	
Fonduri de stat	7,1	7,1	2,8	2,7	2,7	
Fonduri private	92,9	97,2	97,2	97,3	97,3	

Locuinţe terminate după sursa de finanţare
Sursa de finanţare	2000	2001	2002	2003	2004	
Fonduri publice şi subvenţii bugetare	77	60	130	124	224	
Fonduri private	540	507	482	563	753	

Se înregistrează de asemenea o tendinţă de creştere a cererii pentru locuinţe sociale şi cele construite prin programul „ Locuinţe pentru tineri destinate închirierii”, finanţate în cadrul programului aprobat conform Legii nr.152/1998 (ANL). 

Localităţi	2002	2003	2004	2005 - propuneri	2006 - propuneri	Cereri înregistrate	Necesar de locuinţe sociale	
Tîrgu Mureş	66	70		115	40	756	500	
Tîrnăveni					40			
Ungheni			42		42			
Reghin			54		48			
Sighişoara	64		140	160	160	394		
Luduş				102	68	184		
Sovata				80	40	120		
Iernut			48					
Miercurea Nirajului				50	50	65		
Sîngeorgiu de Pădure				10		15		
Sîntana de Mureş		54		108		300	85	
Sîncraiu de Mureş					80			
Daneş					12		20	
Total	130	124	284	625	580	1834	605	

În cele 214.227 locuinţe existente în judeţ locuiesc un număr de 580.581 locuitori, media fiind de 2,7 persoane pe gospodărie. Aceasta reprezintă valoarea normală în zonele urbane ale judeţului, dar dacă facem o analiză a valorilor opuse ale spectrului, mai ales în zonele rurale, se observă diferenţe considerabile, în unele localităţi din judeţ existând o mulţime de cazuri în care în locuinţe de 1-2 camere locuiesc familii cu 4-10 membrii. Acest lucru sugerează necesitatea unui program de locuinţe sociale care să ducă la îmbunătăţirea condiţiilor sociale şi la uşurarea presiunii exercitate asupra familiei şi comunităţii.
Cererea de locuinţele sociale nu poate fi însă onorată din lipsa fondurilor consiliilor locale pentru construirea acestora. Singura localitate care deţine un astfel de imobil  (30 apartamente) este municipiul Tîrgu Mureş, fiind în derulare lucrările de reabilitare al acestuia . 
Creşterea cererii pentru cele două categorii de locuinţe arată pe de o parte preţurile imobilelor - inaccesibile tinerilor, dar şi nivelul de trai al majorităţii populaţiei.
Şomajul 
În ceea ce priveşte rata şomajului, la sfârşitul anului 2004 aceasta înregistra o valoare  de 4,4%, judeţul Mureş ocupând locul 11 la gradul de ocupare a forţei de muncă. Cele mai afectate zone urbane ale judeţului din punct de vedere al şomajului sunt Tîrnăveni şi Luduş, cea mai redusă rată a şomajului înregistrându-se în localităţile Tîrgu Mureş, Sovata şi Sighişoara. 

Situaţia şomerilor pe agenţii locale ale A.J.O.F.M. şi puncte de lucru pe ultimii 3 ani, este următoarea: 
Situaţia şomerilor pe localităţi urbane în judeţul Mureş

Localităţi	2003	2004	2005	Ponderea şomerilor în populaţia activă 2005	
Tîrgu Mureş	2566	2104	1636	2,46	
Reghin	783	744	590	3,82	
Sighişoara	435	564	404	2,76	
Tîrnăveni	791	1112	610	6,27	
Iernut	223	346	199	5,95	
Luduş	556	435	395	5,90	
Miercurea Nirajului	mediu rural(127)	114	170	11,34	
Sîngeorgiu de Pădure	mediu rural(81)	35	114	6,94	
Sărmaşu	mediu rural(101)	119	82	6,27	
Sovata	239	183	120	2,63	
Ungheni	mediu rural(72)	mediu rural(77)	79	3,60	
Total mediu urban	5593 ( 381)	5756 (77)	4399		

Numărul şomerilor pe regiuni ale judeţului

	2003	2004	2005	
Zona	Număr şomeri	%	Număr şomeri	%	Număr şomeri	%	
Periurbană	4125	14,16	2809	17,86	3075	16,58	
Nord	4963	17,04	1947	12,39	1800	9,70	
Est	13194	45,30	5985	38,09	8345	45,00	
Sud	1582	5,43	1047	6,66	1233	6,65	
Sud-vest	2575	8,84	1934	12,31	1874	10,10	
Vest	1336	4,58	1109	7,06	1005	5,42	
Câmpie	1352	4,65	885	5,63	1215	6,55	
total	29127	100,00	15716	100,00	18547	100,00	
Rata şomajului la nivelul anului 2004 pentru judeţ a fost de 4,4% faţă de cel înregistrat la nivel regional de 7,8% şi cel de la nivel naţional de 6,3%. Rata şomajului feminin aferent judeţului este de asemenea scăzut faţă de nivelul înregistrat la nivel regional de 7,2% precum şi faţă de cel naţional, de 5,6%.
 Cele mai scăzute rate ale şomajului se înregistrează în localităţile Tîrgu Mureş, Sighişoara şi Sovata, ca urmare a pătrunderii investitorilor străini şi a creării de noi locuri de muncă.
La nivelul judeţului Mureş se înregistrează o scădere a şomajului comparativ cu anul precedent. Totuşi, o cauză a şomajului o reprezintă ineficienţa sistemului de învăţământ profesional şi tehnic insuficient adaptat la cerinţele pieţei forţei de muncă, şi care duce la creşterea şomajului în rândul tinerilor. De asemenea, insuficienţa posibilităţilor de formare continuă precum si o abordare improprie a conceptului de dezvoltare a resurselor umane în interiorul firmelor este un motiv de îngrijorare referitor la flexibilitatea si adaptabilitatea forţei de muncă în următorii ani.